Fire saker med unge som har tatt eller forsøkt å ta livet sitt mens de var i psykisk helsevern ligger på advokat Helge Hjorts bord.
– Det er uvanlig mange, sier han.
– Tre av disse sakene endte med døden. Den fjerde ble reddet, men fikk varige skader. Tre av fire var innlagt da det skjedde, alle var under behandling i psykiatrien, sier Hjort.
Foreldre og pårørende har tatt kontakt med advokaten, fordi Statens helsetilsyn etter noen få dager konkluderte med at pasienten fikk såkalt adekvat helsehjelp etter gjeldende retningslinjer.
– Ut fra behandlingsstedets varsel og muntlig informasjon innhentet derfra samme dag var det ikke mistanke om vesentlig svikt i helsehjelpen, og saken ble avsluttet «etter innledende undersøkelser», forteller Hjort.
Foreldre og pårørende som klaget over dette til Helsetilsynet ble henvist til å henvende seg til fylkesmannen.
– Jeg er forbauset over Helsetilsynets raske avgjørelser til gunst for behandlingsapparatet, sier advokaten.
– Tilsynet forhører seg med sykehuset om hva som har skjedd og finner ut at alt er som det skal. De pårørendes syn innhentes vanligvis ikke. Bare i én av de fire sakene jeg har nå har tilsynet også spurt de pårørende. Det er uheldig at bare behandlingsstedet får legge fram sitt syn.
Selvmordsforebygging
Alle pårørende og etterlatte som har kontaktet advokat Hjort er sinte, forteller han, fordi de ikke blir hørt av behandlingsapparatet eller Helsetilsynet.
– Det er påfallende at dette går igjen, sier Hjort, som mener regjeringens handlingsplan mot selvmord burde ta opp i seg dette poenget.
– Det er stadig behandlingsapparatets versjon som blir hørt i klagesaker, kanskje fordi det fremdeles er uvanlig å involvere dem som kjente de avdøde aller best, foreldre og pårørende. Behandling av selvmordsutsatte går glipp av viktig kunnskap når de som kjenner pasientene best ikke blir hørt, fremholder advokat Hjort.
Mange ønsker å bidra til at dette ikke skjer igjen med andre pasienter. Også foreldrene til «Anne» har et ønske om det.
– Vi opplever at vi ikke blir tatt på alvor, sier moren.
![Portrett av Helge Hjort](https://psykiskhelse.no/wp-content/uploads/hjort_innhold-scaled.jpg)
KUNNSKAPSMANGEL: – Pårørende blir ofte ikke spurt, sier advokat Helge Hjort.
Beklager disse tilfellene
Helsetilsynet beklager at de ikke har snakket med pårørende i de sakene advokat Hjort refererer til. Fungerende avdelingsdirektør Tone Blørstad sier i en epost at dette ikke er vanlig praksis. Hun går ikke inn på enkeltsakene, men sier på generelt grunnlag at varselordningen legger opp til kort saksbehandlingstid, i noen saker har de ikke sikker kontaktinformasjon og i noen saker har pasienten ikke ønsket at pårørende skulle informeres.
– Undersøker dere mer når pasienter som er lagt inn for suicidalitet tar sitt eget liv?
– Varsler vi mottar fra psykisk helsevern dreier seg i all hovedsak om selvmord eller selvmordsforsøk. Vi er spesielt oppmerksomme ved varsler om selvmord inne i avdelinger, sier Blørstad. •
Mental Helse Ungdom (MHU) mener vi trenger økt oppmerksomhet på selvmord som smerteuttrykk og folkehelseanliggende. På landsmøtet i oktober vedtok organisasjonen å kreve bedre oppfølging av personer som er innlagt på tvungen avdeling på sykehus. MHU ønsker tettere tilsyn og krav til behandling og brukermedvirkning på tvungen post, hvor målet må være bedring, ikke bare forhindring av død.
• Spre viktig informasjon til flere som trenger det.
• Øke forståelsen og bekjempe stigmatisering.
• Gi håp og støtte til alle som sliter.
Doner nå via Vipps til 12137 og bli med i arbeidet for bedre psykisk helse for alle! Hjertelig takk for din støtte! Vennlig hilsen redaksjonen i Magasinet Psykisk helse.